La tesis doctoral El copago como mecanismo de financiación de los servicios del Estado social: problemas jurídicos tiene por objeto el estudio de los problemas jurídicos que ha suscitado el progresivo establecimiento de diversos copagos por el uso de servicios propios del Estado social, servicios que se habían venido financiando básicamente a través de ingresos impositivos y a cuyos usuarios no se les exigía pago alguno. La tesis parte de un primer análisis de la evolución de los derechos de los ciudadanos, desde los civiles y políticos hasta los sociales, para continuar con el estudio de las diversas fórmulas de financiación de los servicios que derivan del modelo de Estado social reconocido en el artículo primero de nuestro texto constitucional. En concreto, se analizan la sanidad, la Seguridad Social, la educación y los servicios sociales. Se lleva a cabo un particular examen del Sistema de Autonomía y Atención a la Dependencia, porque fue el primer servicio con la consideración de pilar del Estado del Bienestar para el que la ley estableció un copago para poder acceder a él.
A partir de ese momento (2006), y en gran parte debido a la crisis económica, se ha producido una imparable aparición de mecanismos de copago para sufragar los costes de servicios que, en su mayoría, pueden ser considerados esenciales para los ciudadanos, como son, por ejemplo, el acceso a la justicia, las prestaciones farmacéuticas o los medicamentos de uso no hospitalario.
Esta tesis estudia el mecanismo del copago y las diferentes funciones que puede cumplir, para, a continuación, examinar los actuales supuestos de copago establecidos para servicios considerados del Estado social e implantados en los últimos años. Se determina en cada caso su naturaleza jurídica para determinar si se trata de una prestación tributaria; examinar su adecuación o no a la finalidad perseguida; poner de manifiesto sus ventajas y sus inconvenientes; y, por último, determinar su adecuación constitucional.
Todo ello con el fin de poder tomar postura sobre si la generalización del copago supone una reforma encubierta del sistema de financiación tradicional de los servicios públicos y las consecuencias que ello comporta. Si este fuera el caso, nos encontraríamos ante la transformación del Estado actual, basado en la financiación a través de impuestos -o en otras palabras, en la capacidad económica de los ciudadanos-, en un verdadero “Estado de tasas”, en el que el parámetro de la contribución de los ciudadanos al gasto público pase a ser el uso que se hace de los servicios.
La tesi doctoral “El copago como mecanismo de financiación de los servicios del Estado social: problemas jurídicos” té per objecte l'estudi dels problemes jurídics que ha suscitat el progressiu establiment de diversos copagaments per l'ús de serveis propis de l'Estat social, serveis que s'havien vingut finançant bàsicament a través d'ingressos impositius i als usuaris dels quals no se'ls exigia cap tipus de pagament.
La tesi parteix d'una primera anàlisi de l'evolució dels drets dels ciutadans, des dels civils i polítics fins als socials, per continuar amb l'estudi de les diverses fórmules de finançament dels serveis que deriven del model d'Estat social reconegut en l'article primer del nostre text constitucional. En concret, s'analitzen la sanitat, la Seguretat Social, l'educació i els serveis socials. Es duu a terme un particular examen del Sistema d'Autonomia i Atenció a la Dependència, perquè va ser el primer servei amb la consideració de pilar de l'Estat del Benestar pel qual la llei va establir un copagament per poder-hi accedir. A partir d'aquest moment (2006), i en gran part a causa de la crisi econòmica, s'ha produït una imparable aparició de mecanismes de copagament per sufragar els costos de serveis que, en la seva majoria, poden ser considerats essencials per als ciutadans, com són, per exemple, l'accés a la justícia, les prestacions farmacèutiques o els medicaments d'ús no hospitalari.
Aquesta tesi estudia el mecanisme del copagament i les diferents funcions que pot complir, per, a continuació, examinar els actuals supòsits de copagament establerts per a serveis considerats de l'Estat social implantats en els últims anys. Es determina en cada cas la seva naturalesa jurídica per determinar si es tracta d'una prestació tributària; examinar la seva adequació o no a la finalitat perseguida; posar de manifest els seus avantatges i els seus inconvenients; i, finalment, determinar la seva adequació constitucional.
Tot això amb la finalitat de poder prendre postura sobre si la generalització del copagament suposa una reforma encoberta del sistema de finançament tradicional dels serveis públics i les conseqüències que això comporta.
Si aquest fos el cas, ens trobaríem davant la transformació de l'Estat actual, basat en el finançament a través d'impostos –o en altres paraules, en la capacitat econòmica dels ciutadans-, en un veritable “Estat de taxes”, en el qual el paràmetre de la contribució dels ciutadans a la despesa pública passi a ser l'ús que es fa dels serveis.
The doctoral thesis El copago como mecanismo de financiación de los servicios del Estado social: problemas jurídicos studies the legal problems created by the progressive establishment of various co-payment systems for welfare state services. Previously, these services were mostly funded by tax revenues and users were not required to pay for them.
The thesis provides an initial analysis of how citizens’ civil, political and social rights have evolved. It then studies the various formulas for funding the services guaranteed in the welfare state model recognised in the first article of our constitution. Specifically, it analyses health services, the social security system, education and social services. It takes a close look at the System for Autonomy and Care for Dependent Persons (SAAD), the first service to be considered as a pillar of the welfare state and to which access through co-payment was established by law. From that moment on (2006), and due I large part to the economic crisis, co-payment mechanisms have been provided to defray the costs of services, the majority of which are essential for citizens, such as the access to justice, pharmaceutical benefits or non-hospital drugs.
This thesis first studies co-payment mechanisms and their different functions. Next, it examines current assumptions about co-payments for welfare state services introduced in recent years. In each case, the legal status is established to determine if it is a tax benefit; to examine whether or not it is suitable for the desired purpose; to make clear its advantages and disadvantages; and, finally, to determine how constitutionally appropriate it is.
The aim is to be able to determine whether the spread of co-payments represents a hidden reform of the traditional system of funding public services, and explore the consequences of that. If it were a hidden reform, we would be witness to the transformation of the state as we know it, financed through taxes (in other words, through the economic capacity of citizens), into an authentic “state of fees”, in which the benchmark of citizens’ contribution to government spending becomes the use they make of these services.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados