Es tracta d'un estudi d'història local que mira d'apropar-se a la primera etapa del període franquista, la postguerra, de mode que siga factible d'articular en una mateixa visió globalitzadora els diversos fenòmens socials, econòmics, polítics, ideològics i de la vida quordiana que la conformen. L'aplicació de tal asserció al cas de Llíria es realitza d partir del seu anàlisi des de tres angles complementaris: el socioeconòmic, el sociopolític i el de l'examen de la quotidianitat. Des del primer, s'estudia l'estructura econòmica i social d'un poble on el predomini agrari tradicional no ha estat trencat encara, però on la presència d'un sector modern comença a soscavar els fonaments en què aquell s'assenta. A més, -s'analitzen els efect- en tal àmbit de la conjuntura de la postguerra, definida per l'estancament econòmic i la regressió social. Desde la perspectiva sociopolítica hom assisteix d'una banda a l'amplia operació repressiva que els vençuts en la guerra pateixen com a revenja dels vencedors, i les objectius de la qual son la desmobilització i desmoralitzat d'aquells.
I, de l'altra, a la reconstrucció d'un orde vell amb instrument nous és a dir, el retorn als centres de poder dels seus detentadors tradicionals una vegada superada la crisi de dominació que l'etapa anterior havia suposat, un retorn, però, que comporta una redefinició del marc institucional per tal d'impedir noves temptatives de subvertir l'orde social.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados