Ha sido reseñado en:
Mirabilia: Electronic Journal of Antiquity, Middle & Modern Ages, ISSN-e 1676-5818, Nº. 15, 2012, 383 págs.
Revista de lenguas y literaturas catalana, gallega y vasca, ISSN 1130-8508, Nº 18, 2013, págs. 327-330
Una de les aportacions més sòlides i destacades que, a finals del segle xix i principis del xx, la societat cultural Lo Rat Penat realitzà al moviment cultural i literari conegut com la Renaixença està constituïda per l’excursionisme intel·lectual, que anava a la recerca dels vestigis històrics i arquitectònics que conservaven els municipis valencians.
Així, entre febrer de 1880 i juliol de 1911 els membres del «Centre d’excursions cientificoliteràries i artístiques de Lo Rat Penat» visitaren multitud de pobles i comarques de tota la geografia valenciana que presentaven un interés històric, artístic i/o antropològic. Més de cent quaranta excursions que, en un moment en què viatjar era una activitat molt més complicada i incòmoda que no ara, els permeteren descobrir els límits i les possibilitats del territori valencià i exportar la Renaixença a les diferents comarques. A més, cal assenyalar que el Centre Excursionista de Lo Rat Penat també practicà dues incursions fora de la geografia valenciana, a llocs d’un gran simbolisme històric i patriòtic, com ara els monestirs de Poblet i Santes Creus i les ciutats de Valls i Tarragona, en 1882; i els municipis de Daroca, Sarrión, Calataiud i Terol, en 1901.
De totes aquelles visites ens han pervingut les cròniques que, amb posterioritat, els mateixos excursionistes redactaven i publicaven a la premsa, i també una bona col·lecció de fotografies, en la seua major part inèdites, que els propis expedicionaris realitzaven. Un material, en conjunt, de notable interés documental –no sols per al coneixement de la història i del patrimoni cultural del País Valencià, sinó també per a l’estudi del valencianisme, del periodisme, de l’excursionisme i de la geografia humana i popular de l’època de la Restauració– que el lector trobarà recollit, reproduït i estudiat en aquest volum.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados