Cuenca, Ecuador
La urbanización produce fenómenos socioespaciales multidimensionales como la segregación residencial que se manifiesta a través de patrones diferenciados en áreas urbanas y rurales. Estos patrones son influenciados por las condiciones socioeconómicas de la población y su movilidad, lo que condiciona la localización de las viviendas. Mediante la aplicación de un marco metodológico adaptado a una muestra demostrativa de las áreas rurales del cantón Cuenca, se determinan los patrones de segregación residencial en respuesta a procesos de exclusión en movilidad. Se obtuvieron niveles considerables de interacción y proximidad espacial de las agrupaciones sociales en comunidades, así como, de segregación y aislamiento en áreas caracterizadas por conjuntos residenciales cerrados. Al someter estos parámetros al incremento de la cobertura de transporte público, los escenarios varían con una fuerte dependencia de la densidad poblacional del grupo segregado y la ocupación del suelo, lo que pone de manifiesto que las decisiones de integración en movilidad no pueden estar disociadas de los patrones de segregación.
La urbanització produeix fenòmens socioespacials multidimensionals com ara la segregació residencial que es manifesta a través de patrons diferenciats en àrees urbanes i rurals. Aquests patrons són influenciats per les condicions socioeconòmiques de la població i la seva mobilitat, cosa que condiciona la localització dels habitatges. Mitjançant l‟aplicació d‟un marc metodològic adaptat a una mostra demostrativa de les àrees rurals del cantó Cuenca, es determinen els patrons de segregació residencial en resposta a processos d‟exclusió en mobilitat. S'obtingueren nivells considerables d'interacció i proximitat espacial de les agrupacions socials en comunitats, així com de segregació i aïllament en àrees caracteritzades per conjunts residencials tancats. En sotmetre aquests paràmetres a l'increment de la cobertura de transport públic, els escenaris varien amb una forta dependència de la densitat poblacional del grup segregat i l'ocupació del sòl, cosa que posa de manifest que les decisions d'integració en mobilitat no poden estar dissociades de els patrons de segregació.
Urbanization produces multidimensional socio-spatial phenomena, including residential segregation, manifested through differentiated patterns in urban and rural areas. These patterns are influenced by the socio-economic conditions of the population and their mobility, which shapes the housing location. By applying a methodological framework adapted to a demonstrative sample of the rural areas of Cuenca canton, residential segregation patterns in response to mobility exclusion processes are determined. Considerable levels of interaction and spatial proximity of social groups in communities were observed, as well as segregation and isolation in areas characterized by closed residential complexes. When subjecting these parameters to an increment in the public transportation coverage, the scenarios vary with a strong dependence on the population density of the segregated group and land occupation, highlighting that mobility integration decisions cannot be dissociated from segregation patterns.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados