Desde el 2013, la edad de jubilación en España aumenta paulatinamente de los 65 a los 67 años para el año 2027 y, con ella, sube también el mínimo de años de cotización de 35 a 38. La justificación de esta política es la sostenibilidad del sistema de seguridad social dado que las personas mayores incrementan con más velocidad que el número de contribuyentes. Sin embargo, esta política ha sido criticada por no tomar en cuenta la diversidad de vidas laborales. El mercado laboral y la construcción social del trabajo difieren entre ocupaciones y entre sexos, creando pluralidades de vidas laborales. Por lo cual, las formas de salir del mercado laboral deberían tener en cuenta esta diversidad. La actual política universal de retrasar la edad de jubilación a todos por igual no toma en cuenta el estado actual de las jubilaciones. En este estudio se busca conocer quién se ha jubilado antes o después en la última década y cuáles son las causas de las salidas del mercado laboral y su repercusión sobre el número de años cotizados. Analizamos las salidas prematuras del mercado laboral en personas de 50 a 65 años de edad durante la década de 2010 a 2020 utilizando datos de la Muestra Continua de Vidas Laborales (MCVL) de la seguridad social en España. Son las personas nacidas entre 1945 y 1954. Los resultados muestran que las mujeres trabajan hasta más tarde que los hombres, que las personas en ocupaciones rutinarias tienden a salir prematuramente del mercado laboral y que los años trabajados entre los 50 y 59 años de edad resultan un buen predictor del alargamiento de la vida laboral a partir de los 60 con diferencias entre sexos.
Since 2013, retirement age in Spain has been rising slowly from 65 to an expected 67 in 2027 and, with it, the minimum number of years of National Insurance contributions from 35 to 38. This policy is justified by sustainability of the social security system since the number of older people is increasing faster than the number of contributors. However, the policy has been criticised for not taking into account the diversity of working lives. The labour market and social construction of work differ with occupations and with gender, thus creating pluralities of working lives. Hence, the ways of leaving the labour market should take this diversity into account. Since the present wholesale policy of equally postponing retirement age for everyone overlooks the actual state of retirements, the aim of this study is to ascertain who has retired earlier or later in the last decade, the causes of exits from the labour market, and the repercussions on the number of years of National Insurance contributions. Premature exits from the labour market of people aged between 50 and 65 during the decade from 2010 to 2020 are analysed using data from the Continuous Sample of Working Lives (CSWL) taken from Spanish Social Security records. These are people who were born between 1945 and 1954. The results show that women work later than men, that people in Routine occupations tend to leave the labour market early, and that the number of years worked between the ages of 50 and 59 are a good predictor of prolongation of working life after the age of 60, although there are differences between the sexes.
A partir de 2013, l'edat de jubilació a Espanya, que era als 65 anys, augmenta paulatinament, de manera que el 2027 se situarà als 67 anys, amb el consegüent increment del llindar mínim d'anys de cotització, que passa dels 35 als 38 anys. La justificació d'aquesta mesura ha vingut de la mà de la sostenibilitat del sistema de seguretat social, atès que l'efectiu de persones grans augmenta a major velocitat que el nombre de contribuents. Però aquesta política ha estat criticada, atès que no té en compte la diversitat de vides laborals: el mercat laboral i la construcció social del treball són molt diferents en funció de l'ocupació i del sexe, generant-se múltiples tipologies de vida laboral. I si la vida laboral és variada, també ho hauria de ser també la sortida del mercat laboral. La política d'endarrerir de manera uniforme l'edat de jubilació no té en compte l'estat actual de les jubilacions. L'objectiu d'aquest estudi és conèixer, en la darrera dècada, qui s'ha jubilat abans o després i quines són les causes de la sortida del mercat laboral i la seva repercussió sobre el nombre d'anys cotitzats. A partir de les dades de la Mostra Contínua de Vides Laborals (MCLV) de la seguretat social, s'analitzen les sortides prematures del mercat laboral dels 50 als 65 anys d'edat, durant la dècada de 2010 a 2020. Es tracta de les generacions nascudes entre 1945 i 1954. Els resultats revelen que les dones treballen fins a edats més tardanes que els homes, que les persones en ocupacions rutinàries tendeixen a sortir prematurament del mercat laboral, i que, malgrat les diferències entre homes i dones, els anys treballats entre els 50 i els 59 anys són un bon predictor de l'allargament de la vida laboral a partir dels 60 anys.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados