Oviedo, España
La situación excepcional vivida a raíz de la crisis sanitaria producida por la pandemia de COVID-19 ha planteado la necesidad de adaptar la enseñanza universitaria a un contexto formativo no presencial. Dada esta circunstancia, los recursos virtuales adquieren una elevada importancia para reorganizar asignaturas en las que las salidas y el trabajo de campo constituyen una parte esencial de los procesos de enseñanza-aprendizaje. En el contexto sanitario actual, la dificultad de realizar salidas de campo en condiciones de seguridad lleva a explorar la utilidad de recursos virtuales que puedan mitigar o compensar la carencia de una experiencia de contacto directo por parte del alumnado. La geografía académica debe incorporar herramientas que permitan visualizar y comprender la configuración del medio natural, ya que es un componente fundamental para el conocimiento del territorio y la interpretación de los paisajes, donde adquiere especial relevancia la estructura de los relieves.
The exceptional situation experienced as a result of the health crisis produced by the Covid-19 pandemic has raised the need to adapt university teaching to a non-faceto- face context. Given this circumstance, virtual resources acquire high importance in reorganizing subjects in which field trips and fieldwork constitute an essential part of the teaching-learning processes. In the current health context, the difficulty of conducting field trips in safe conditions leads to an exploration of the usefulness of virtual resources that can mitigate or compensate for the lack of direct contact with the environment. Academic geography must incorporate tools that allow students to visualize and understand the configuration of the natural environment, as a fundamental component for the knowledge of a territory and the interpretation of landscapes, where the structure of the relief acquires special relevance.
La situació excepcional viscuda arran de la crisi sanitària produïda per la pandèmia de covid-19 ha plantejat la necessitat d’adaptar l’ensenyament universitari a un context formatiu no presencial. Donada aquesta circumstància, els recursos virtuals adquireixen una elevada importància per reorganitzar assignatures en què les sortides i el treball de camp constitueixen una part essencial dels processos d’ensenyament-aprenentatge. En el context sanitari actual, la dificultat de fer sortides de camp en condicions de seguretat porta a explorar la utilitat de recursos virtuals que puguin mitigar o compensar la manca de contacte directe per part de l’alumnat. La geografia acadèmica ha d’incorporar eines que permetin als estudiants visualitzar i comprendre la configuració del medi natural, ja que és un component fonamental per al coneixement del territori i la interpretació dels paisatges, on adquireix especial rellevància l’estructura dels relleus.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados