En el ámbito de la investigación sobre las competencias lingüísticas de los estudiantes universitarios en Italia, el artículo investiga las prácticas de comunicación escrita y las consiguientes dificultades expresadas por los estudiantes de un curso de recuperación OFA en el nivel de grado. El estudio forma parte de un proyecto de investigación más amplio y se llevó a cabo mediante la administración de un cuestionario informatizado. Los datos recopilados nos permiten adelantar algunas reflexiones útiles sobre el perfil lingüístico-comunicativo de aprendices con competencias definidas como “frágiles”; su autorrepresentación en términos de biografía lingüística; las necesidades lingüístico-comunicativas expresadas en relación con las tareas de escritura, y el sentido de autoeficacia percibido en relación con las habilidades funcionales de escritura requeridas. En general, la brecha entre el panorama lingüístico de los estudiantes de primer año analizado y el del nuevo contexto de estudio refrenda las indicaciones sobre la necesidad de prever una formación lingüística específica en el ámbito universitario, superando el enfoque correctivo por una perspectiva más estructural y continua.
En l’àmbit de la investigació sobre les competències lingüístiques dels estudiants universitaris a Itàlia, l’article investiga les pràctiques de comunicació escrita i les respectives dificultats expressades pels estudiants d’un curs de recuperació OFA en el nivell de grau. L’estudi forma part d’un projecte d’investigació més ampli i es va dur a terme mitjançant l’administració d’un qüestionari informatitzat. Les dades recopilades ens permeten avançar algunes reflexions útils sobre el perfil lingüístico-comunicatiu d’aprenents amb competències definides com "fràgils"; la seva autorepresentació en termes de biografia lingüística; les necessitats lingüístico-comunicatives expressades en relació amb les tasques d’escriptura, i el sentit d’autoeficàcia percebut en relació amb les habilitats funcionals d’escriptura requerides. En general, la bretxa entre el panorama lingüístic dels estudiants de primer any analitzat i el de el nou context d’estudi ratifica les indicacions sobre la necessitat de preveure una formació lingüística específica en l’àmbit universitari, superant l’enfocament correctiu per una perspectiva més estructural i contínua.
In the context of research on the linguistic competences of university students in Italy, this contribution investigates the written communication practices and related difficulties expressed by students in an OFA remedial course of BA degree programmes. The survey was carried out by administering a computerised questionnaire and is part of a wider university project. It aims to define the linguistic-communicative profile of these learners, their representation of their linguistic abilities required in the academic environment. On the whole, the collected data highlight the gap between the linguistic landscape of newly enrolled students and that of the new study context endorsing the indications about the need to provide specific language training in the university environment and to overcome the remedial approach for a more structural educational perspective.
Nell’ambito delle ricerche sulle competenze linguistiche degli studenti universitari in Italia, il contributo indaga le pratiche di comunicazione scritta e le relative difficoltà espresse da studenti di un corso di recupero OFA in corsi di laurea triennale. L’indagine è parte di un progetto di rilevazione più ampio ed è stata realizzata somministrando un questionario informatizzato. I dati raccolti permettono di sviluppare alcune riflessioni utili sul profilo linguistico-comunicativo di apprendenti dalle competenze definite “fragili”; la loro autorappresentazione in termini di biografia linguistica; i bisogni linguistico-comunicativi espressi in rapporto ai compiti di scrittura, e il senso di autoefficacia percepita in rapporto alle abilità di scrittura funzionale richieste. Nell’insieme, il divario tra il panorama linguistico delle matricole in esame e quello del nuovo contesto di studio avallano le indicazioni circa la necessità di prevedere una specifica formazione linguistica in ambito universitario superando l’impostazione rimediale per una prospettiva più strutturale e continuativa.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados