Casi en el límite NE de las Montañas de Prades, donde están presentes dos unidades geográficas muy diferenciadas como son la llanura y la montaña y en un entorno geológico interesante situado entre los materiales terciarios (paleógeno) que forman la depresión de la Cuenca y el bloque elevado de materiales primarios (pizarras paleozoicas) que constituyen esta parte de las montañas, puestos en contacto por la falla de Poblet, tenemos cuatro pequeñas cavidades kársticas bastante interesantes: la cueva de Nerola o Aixeregats, la sima del Perejil, la sima de los Bassots y la cueva de la masía de la Llana. Las cuatro cavidades fueron conocidas y exploradas por los miembros del GIEM en períodos y décadas diferentes y, a pesar de su reducido desarrollo, presentan unas características propias que las hacen interesantes desde varios puntos de vista, con notables aspectos geológicos, morfológicos, faunísticos y arqueológicos. La comunicación incluye una reseña con datos históricos de cada cavidad, el momento de su conocimiento espeleológico, la localización y descripción geológica y morfológica, las topografías inéditas de las cavidades, unos breves apuntes climáticos y bioespeleológicos, así como una aproximación a los importantes hallazgos arqueológicos que se realizaron en dos de las citadas cavidades. Terminamos la comunicación con una descripción sobre el estadio de conservación y unas recomendaciones generales para protegerlas. Queremos dedicar este artículo a Lluís Castellví, Josep y Joan Torrell, Quim y Carles Masdeu, fundadores de la Sección Arqueológica del Museo Archivo de Montblanc y Comarca, como reconocimiento por su maestría.
Gairebé al límit NE de les Muntanyes de Prades, on són presents dues unitats geogràfiques molt diferenciades com són la plana i la muntanya i en un entorn geològic interessant situat entre els materials terciaris (paleogen) que formen la depressió de la Conca i el bloc enlairat de materials primaris (pissarres paleozoiques) que constitueixen aquesta part de les muntanyes, posats en contacte per la falla de Poblet, hi tenim quatre petites cavitats càrstiques prou interessants: la cova de Nerola o Aixeregats, l’avenc del Julivert, l’avenc dels Bassots i la cova del mas de la Llana. Les quatre cavitats foren conegudes i explorades pels membres del GIEM en períodes i dècades diferents i, malgrat el seu reduït desenvolupament, presenten unes característiques pròpies que les fan interessants des de diversos punts de vista, amb notables aspectes geològics, morfològics, faunístics i arqueològics. La comunicació inclou una ressenya amb dades històriques de cada cavitat, el moment del seu coneixement espeleològic, la localització i descripció geològica i morfològica, les topografies inèdites de les cavitats, uns breus apunts climàtics i bioespeleològics, així com una aproximació a les importants troballes arqueològiques que es realitzaren a dues de les esmentades cavitats. Acabem la comunicació amb una descripció sobre l’estadi de conservació i unes recomanacions generales per protegir-les. Volem dedicar aquest article a Lluís Castellví, Josep i Joan Torrell, Quim i Carles Masdeu, fundadors de la Secció Arqueològica del Museu Arxiu de Montblanc i Comarca, com a reconeixement pel seu mestratge.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados