Barcelona, España
El artículo se centra en el análisis y la documentación sobre los muertos y desaparecidos que combatieron como voluntarios en las diferentes columnas organizadas por las Milicias Antifascistas de Cataluña, busca aportar información respecto al sistema administrativo que regulaba los derechos legales de los milicianos muertos en combate. En este abordaje se demuestra la importancia de la organización de las Milicias Antifascistas de Catalunya y su estructura administrativa, especialmente la relativa al pago de subsidios de guerra, en la trazabilidad de las fuentes documentales. También se aporta información sobre la evolución del sistema que, a partir de agosto de 1936, trataba de garantizar el derecho a las compensaciones por muerte o invalidez de los combatientes. A la vez, ofrece una primera aproximación con datos cuantitativos y cualitativos respecto al total de bajas que sufrió esta organización entre el 24 de julio y el 31 de diciembre de 1936. Paralelamente, busca aportar una metodología de trabajo complementaria a la exhumación de restos humanos de fosas o cementerios, que permite identificar los restos físicos de combatientes asociados a campos de batalla de la Guerra de España. Esta se enmarca en las recientes iniciativas legales que tienen lugar en España orientadas a cumplimentar políticas públicas de memoria democrática. La metodología se basa en la identificación de las víctimas y su participación orgánica en unidades militares en el momento de su defunción.
L'article se centra en l'anàlisi i la documentació sobre els morts i desapareguts que van combatre com a voluntaris en les diferents columnes organitzades per les Milícies Antifeixistes de Catalunya, busca aportar informació quant al sistema administratiu que regulava els drets legals dels milicians morts en combat. S'hi demostra la importància de l'organització de les Milícies Antifeixistes de Catalunya i la seva estructura administrativa, especialment la relativa al pagament de subsidis de guerra, en la traçabilitat de les fonts documentals. També s'aporta informació sobre l'evolució del sistema que, a partir d'agost de 1936, mirava de garantir el dret a les compensacions per mort o invalidesa dels combatents. Alhora, ofereix una primera aproximació amb dades quantitatives i qualitatives quant al total de baixes que va sofrir aquesta organització entre el 24 de juliol i el 31 de desembre de 1936. Paral·lelament, busca aportar una metodologia de treball complementària a l'exhumació de restes humanes de fosses o cementiris, que permet identificar les restes físiques de combatents associats a camps de batalla de la Guerra d'Espanya. Aquesta s'emmarca en les recents iniciatives legals que tenen lloc a Espanya, orientades a emplenar polítiques públiques de memòria democràtica. La metodologia es basa en la identificació de les víctimes i la seva participació orgànica en unitats militars en el moment de la seva defunció.
The article focuses on the analysis and documentation of the dead and disappeared who fought as volunteers in the different columns organized by the Anti-Fascist Militias of Catalonia, seeking to provide information regarding the administrative system that regulated the legal rights of militiamen killed in combat. This approach shows the importance of the organization of the Anti-Fascist Militias of Catalonia and its administrative structure, particularly in relation to the payment of war subsidies, in the traceability of documentary sources. Information is also provided on the evolution of the system that, from August 1936, tried to guarantee the right to compensation for the death or disabling of combatants. At the same time, it offers a first approximation, using both quantitative and qualitative data, of the total number of casualties that this organization suffered between July 24 and December 31, 1936. At the same time, the work seeks to provide a methodology to complement the exhumation of human remains from graves or cemeteries which allows the identification of the physical remains of combatants linked to the battlefields of the Spanish War. This is framed within the recent legal initiatives in Spain to comply with public policies of democratic memory. The methodology is based on the identification of the victims and their active participation in military units at the time of their death.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados