Angels Torrents Rosés, Teresa Antònia Cusidó i Vallverdú
Los censos y padrones de población del siglo XIX contienen una gran cantidad de información demográfica y social principalmente sobre los sistemas familiares y la estructura de la población basada en la declaración de edad de los diversos individuos que componen una población determinada. Este último elemento es básico en los estudios demográficos. En el presente artículo se estudia la fiabilidad de la declaración de edad, constrastando la declaración padronal de 1889 con los datos aportados por la reconstrucción de familias. Con ello hemos sabido que únicamente el 40% de los hombres y el 31 % de las mujeres declaró su fecha de nacimiento de forma correcta. En segundo lugar, la complementariedad de ambas fuentes nos ha permitido determinar una nuevas tipologías familiares, según su mobilidad y la profesión del cabeza de familia, distinguiendo los hogares estables de los hogares inmigrantes, emigrantes y flotantes. Los resultados destacan la estabilidad de los hogares en 1889 (dos de cada tres), no obstante el resto de hogares (uno de cada tres) realizó algún tipo de movimiento migratorio. ; Els censos i padrons de població del segle XIX, contenen una gran quantitat d' informació demogràfica i social principalment sobre l'estructura de la població basada en la declaració de l'edat de les diverses persones que formen part d'una població determinada. Aquest darrer element és bàsic en els estudis demogràfics. En aquest article s'estudia primer lloc, la fiabilitat de la declaració d'edat padronal, constrastant-la amb les dades aportades per la reconstrucció de les famílies de Sant Pere de Riudebitlles. Així hem conegut que només el 40% dels homes i el 31% de les dones declaren correctament la seva edat en el padró. En segon lloc, la complementarietat d'ambdues fonts ens ha permés detectar noves tipologies familiars, distingint les llars estables de les llars d'immigrants, emigrants i flotants. Els resultats destaquen l'estabilitat de les llars de 1889 ( dues de cada tres), així i tot la resta de llars ( una de cada tres) realitzà algun tipus de moviment migratori.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados