El objeto de estudio de este trabajo describe un nuevo término, estética gráfica, como el resultado final que se manifiesta a un receptor cuando sostiene y observa un libro imprimido entre sus manos. Nuestra área de estudio se sitúa en la temática editorial de la ficción narrativa en España por tres razones: para representar el porcentaje más elevado en cuanto a volumen de negocio editorial; para considerar el objeto entrego como un medio de comunicación entre la realidad y la ficción; y por las particularidades del flujo de tareas que intervienen en la edición impresa. Con cuyo objeto exploramos, mediante una metodología cualitativa, la edición en la temática de la ficción narrativa desde el año 2010 hasta el año 2015 en el sector editorial español. La información obtenida lo hemos corroborado mediante una serie de entrevistas en profundidad realizadas a profesionales seleccionados en base a su posición laboral, trayectoria editorial y prestigio profesional en este sector. Todo esto nos ha permitido describir el término “estética gráfica” y cómo se manifiesta a partir de tres variables: aspecto estético, forma estructural y estilo gráfico. El alcance de nuestro trabajo nos ha permitido plantear una teoría sobre la estética gráfica de un libro imprimido y, a manera de ensayo preliminar realizado durante tres cursos académicos, desde el 2015 hasta el 2018, recaudar evidencias con las cuales aportar una primera evaluación desde las perspectivas cualitativa, educativa y científica. Los resultados obtenidos en este trabajo nos permiten aportar indicios que evidencian que la configuración, aleatoria estratégica, de una estética gráfica se determina a través de un enfoque holístico entre el conjunto de tareas que se realizan en la edición impresa. Y también sostener que una inadecuada estética gráfica puede condicionar de alguna forma la comunicación entre la obra literaria impresa en un libro y la interpretación que realice un receptor.
L'objecte d'estudi d'aquest treball descriu un nou terme, estètica gràfica, com el resultat final que es manifesta a un receptor quan sosté i observa un llibre imprès entre les seves mans. La nostra àrea d'estudi se situa en la temàtica editorial de la ficció narrativa a Espanya per tres raons: per representar el percentatge més elevat quant a volum de negoci editorial; per considerar l'objecte lliuro com un mitjà de comunicació entre la realitat i la ficció; i per les particularitats del flux de tasques que intervenen en l'edició impresa. Amb aquesta finalitat explorem, mitjançant una metodologia qualitativa, l'edició en la temàtica de la ficció narrativa des de l'any 2010 fins a l'any 2015 en el sector editorial espanyol. La informació obtinguda ho hem corroborat mitjançant una sèrie d'entrevistes en profunditat realitzades a professionals seleccionats sobre la base de la seva posició laboral, trajectòria editorial i prestigi professional en aquest sector. Tot això ens ha permès descriure el terme “estètica gràfica” i com es manifesta a partir de tres variables: aspecte estètic, forma estructural i estil gràfic. L'abast del nostre treball ens ha permès plantejar una teoria sobre l'estètica gràfica d'un llibre imprès i, a manera d'assaig preliminar realitzat durant tres cursos acadèmics, des del 2015 fins al 2018, recaptar evidències amb les quals aportar una primera avaluació des de les perspectives qualitativa, educativa i científica. Els resultats obtinguts en aquest treball ens permeten aportar indicis que evidencien que la configuració, aleatòria estratègica, d'una estètica gràfica es determina a través d'un enfocament holístic entre el conjunt de tasques que es realitzen en l'edició impresa. I també sostenir que una inadequada estètica gràfica pot condicionar d'alguna forma la comunicació entre l'obra literària impresa en un llibre i la interpretació que realitzi un receptor.
The object of study of this work describes a new term, graphic aesthetics, as the final result that manifests itself to a receiver when he holds and observes a printed book in his hands. Our area of study is in the editorial field of fiction in Spain for three reasons: to represent the highest percentage in terms of volume of publishing business; for considering the book object as a means of communication between reality and fiction; and by the particularities of the flow of tasks that take part in the printed edition. With this purpose, we explored through a qualitative methodology the edition in the theme of narrative fiction from the year 2010 to 2015 in the Spanish publishing sector. The information obtained has been corroborated through a series of in-depth interviews with selected professionals based on their work position, editorial career and professional prestige in this sector. All this has allowed us to describe the graphic aesthetic term and how it manifests itself from three variables: aesthetic appearance, structural form and graphic style. The scope of our work has allowed us to propose a theory about the graphic aesthetics of a printed book, and as a preliminary essay carried out during three academic years, from 2015 to 2018, to gather evidence with which to provide an initial evaluation from the qualitative perspectives, educational and scientific. The results obtained in this work allow us to provide evidence that the configuration, random or strategic, of a graphic aesthetic is determined through a holistic approach among the set of tasks carried out in the printed edition. And also argue that an inadequate graphic aesthetics can condition in some way the communication between the literary work printed in a book and the interpretation made by a receiver.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados