Este artículo ofrece un análisis preliminar de las mudas lingüísticas en relación con los nuevos hablantes de irlandés, es decir, aquellos momentos decisivos en los cuales se ha adoptado el irlandés durante el ciclo vital. Se empieza explicando el concepto de muda y se esboza su importancia para entender con mayor profundidad lo que significa «convertirse» en un nuevo hablante de irlandés. A partir de datos etnográficos provenientes de un corpus formado mayoritariamente por hablantes muy competentes, se identifican siete mudas en el caso del irlandés: escuela primaria/secundaria, escuela de inmersión, universidad, familia, trabajo y jubilación. Se analiza la percepción de cada muda por parte del hablante y se tiene en cuenta el impacto de cada momento decisivo en la práctica de la lengua. Se llega a la conclusión de que algunos mudas son más graduales que otros y de que el contexto sociolingüístico está vinculado al alcance de la adopción de la lengua irlandesa como una parte importante de su repertorio lingüístico por parte del nuevo hablante.
This paper offers a preliminary analysis of linguistic mudes in the case of new speakers of Irish, namely, critical junctures in favour of Irish adopted during the life cycle. It begins by explaining the concept of the muda and outlines its importance in providing a deeper understanding of what it means to ‘become’ a new speaker of Irish. Drawing on ethnographic data from a corpus of mostly highly competent speakers, seven mudes are identified in the case of Irish: primary/secondary school, immersion school, university, family, work and retirement. Speakers’ perceptions of each muda are explored and the impact of each critical juncture on language practice is considered. It is concluded that some mudes are more gradual than others and that sociolinguistic context is linked to the extent to which the new speaker adopts Irish as an important part of his/her linguistic repertoire.
Aquest article ofereix una anàlisi preliminar de les mudes lingüístiques en relació amb els nous parlants d’irlandès, és a dir, aquells moments decisius en els quals s’ha adoptat l’irlandès durant el cicle vital. Es comença explicant el concepte de muda i se n’esbossa la importància a l’hora d’adquirir un coneixement més profund del que significa «convertir-se» en un nou parlant d’irlandès. A partir de dades etnogràfiques provinents d’un corpus format majoritàriament per parlants molt competents, s’identifiquen set mudes en el cas de l’irlandès: escola primària/secundària, escola d’immersió, universitat, família, feina i jubilació. S’analitza la percepció de cada muda per part del parlant i es té en compte l’impacte de cada moment decisiu en la pràctica de la llengua. S’arriba a la conclusió que algunes mudes són més graduals que d’altres i que el context sociolingüístic està lligat a l’abast de l’adopció de la llengua irlandesa com una part important del seu repertori lingüístic per part del nou parlant.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados