Xavier Rudé i Payró, Josep M. Alcañiz
Se ha llevado a cabo el estudio de la evolución del humus durante el proceso de compostaje de residuos triturados provenientes del desbroce de bosques de Pinus sylvestris con Juniperus communis. Se ha valorado también la posibilidad de utilización del compost obtenido como substrato vegetal.
La composición de estos residuos, ricos en madera de pino y pequeñas ramitas (85 %) y la granulometria elevada, ha dificultado su rápida descomposición, la fracción restante, cortezas y hojarasca fundamentalmente (15 %), ha dado lugar a un humus de buena calidad.
Los parámetros analíticos referidos a la globalidad del material, como son la Materia Orgánica Total, el Carbono Oxidable Total, la relación C/N, la Tasa de Mineralización Complementaria y los pirogramas, indican la poca transformación del residuo, debido fundamentalmente, a la abundancia de fragmentos de madera de tamaño de partícula elevado. Por otra parte, los parámetros referentes al humus extraído señalan unos grandes cambios en el contenido en ácidos húmicos y fúlvicos, en la relación C/N, en el análisis elemental de los ácidos húmicos y en los pirogramas, dando lugar, al final del proceso, a un humus de buena calidad.
La curva de retención de agua demuestra claramente que no es un material adecuado como substrato, al menos, con la granulometria estudiada.
Hom ha estudiat l'evolució de l'humus durant el procés de compostatge de residus triturats provinents de la neteja de boscos de pi roig amb ginebre. També s'ha valorat les possibilitats d'utilització del compost obtingut com a substrat vegetal.
La composició d'aquests residus, rics en fusta de pi i branquillons (85 %), i llur elevada granulometria, n'han dificultat la rápida descomposició, bé que la fracció restant, constituïda per escorça i fullaraca (15 %), ha donat lloc a un humus de força bona qualitat.
Els paràmetres analítics que consideren el material globalment, com la matèria orgànica total (MOT), el carboni oxidable total (COT), la relació C/N, la taxa de mineralització complementària (TMC) i els pirogrames, indiquen una baixa transformació dels residus, a causa de l'abundància de fragments grollers de fusta.
Malgrat tot, els paràmetres que fan referencia a l'humus extret senyalen uns grans canvis en el contingut d'àcids húmics i fúlvics, en la relació C/N, en l'anàlisi elemental dels àcids húmics i en els pirogrames, de manera que hom obté, al final del procés, un humus de bona qualitat.
La corba de retenció d'aigua demostra clarament que no és un material adequat corn a substrat, si Inés no atesa la granulometria estudiada.
It has been studied the humus evolution during the composting process of smashed remains coming from the clearing up of Pinus sylvestris with Juniperus communis forests. It has also been considered the possibility to use the obtained compost as a vegetal substract.
The composition of this remains, which are rich in pine wood and little branches (85 %) and have a high grade of granulometry, has made it difficult to decompose quickly, though the remaining fraction, bark of tree and frondage fundamentaly (15 %), has produced a good quality humus.
The analitic parameters which qualify the whole material (like Total Organic Matter, Total Oxidable Carbon, C/N relationship, Complementary Mineralization Rate and pyrograms) shows a low remains transformation dueto the abundance ofgreat wood fragments. However, the parameters which refer to the extracted humus show important changes in the contents of Humic and Fulvic acids, GIN relationship, elemental analysis of Humic acids and pyrograms, obtaining, at the end of the process, a good quality humus.
The Water Retention Graphic, clearly proves it isn't a good material to use as a vegetal substract, at least, with this high granulometry.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados