Aquest article està dedicat a estudiar unes constitucions de pau i treva inèdites, que el comte de Rosselló i Cerdanya Nunó Sanç, nét de Ramon Berenguer IV, establí per als bisbats d'Elna i Cerdanya, en una assemblea d'eclesiàstics, barons i ciutadans, l'any 1217. El fet de proclamar aquesta pau i treva 'sens dubte la disposició jurídica més important de Nunó Sanç' es degué a les bandositats i al gran desordre d'aquests territoris, provocats, sobretot, per les classes nobiliàries. També les determinà pels enfrontaments amb el veí comte de Foix. Des del punt de vista jurídic, les constitucions de pau i treva de 1217 estan clarament inspirades en les proclamades a Lleida l'any 1214, durant la minoritat del govern del comte rei Jaume I. Finalment, en un apèndix, publiquem senceres les constitucions rosselloneses de 1217, localitzades en un dels reculls documentals francesos del segle XVIII, molt valuós, atès que no conservem ni el document original ni cap còpia posterior.
This article studies unpublished constitutions of the establishment of peace and truce by the count of Rosselló and Cerdanya, Nunó Sanç, grandson of Ramon Berenguer IV, for the bishoprics of Elna and Cerdanya, in an assembly of priests, nobles and citizens in 1217. The proclamation of this peace and truce 'undoubtedly the most important legal arrangement made by Nunó Sanç' was due to the existence of bandits and to great disorder in those territories, mainly caused by the nobility. It was also due to conflicts with the neighbouring count of Foix. From the legal point of view, these constitutions of peace and truce in 1217 are clearly inspired by the ones proclaimed in Lleida in 1217, when the count-king Jaume I was underaged. Finally, as an appendix we publish the entire Rosselló's constitutions dated from 1217, found in some French documents of the 13th century, which are very valuous since neither the original document nor any later copies have been kept.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados