Las nuevas dinámicas fronterizas y los diversos patrones de movilidad humana cuestionan algunos de los presupuestos básicos de la filosofía política. Estos cambios obligan a replantearnos las bases de la ética de las migraciones, superando la concepción estática y territorial clásica propias del nacionalismo metodológico e incorporando las aportaciones de otras disciplinas como los estudios fronterizos. A partir de un análisis crítico del régimen fronterizo contemporáneo, el artículo identifica los principales desafíos y limitaciones a los que se enfrenta la ética de las migraciones. Por último, se reivindica la necesidad de trascender el plano teórico para centrarse en situaciones concretas no ideales, ya que sólo así podremos dar respuesta a algunos de los desafíos éticos más apremiantes que nos plantea la gobernanza de las migraciones.
Les noves dinàmiques frontereres i els diversos patrons de mobilitat humana qüestionen alguns dels pressupostos bàsics de la filosofia política. Aquests canvis obliguen a replantejar-nos les bases de l'ètica de les migracions, superant la concepció estàtica i territorial clàssica pròpies del nacionalisme metodològic i incorporant les aportacions d'altres disciplines com els estudis fronterers. A partir d'una anàlisi crítica del règim fronterer contemporani, l'article identifica els principals desafiaments i limitacions als quals s'enfronta l'ètica de les migracions. Finalment, es reivindica la necessitat de transcendir el pla teòric per a centrar-se en situacions concretes no ideals, ja que només així podrem donar resposta a alguns dels desafiaments ètics més urgents que ens planteja la governança de les migracions.
New border dynamics and the diverse patterns of human mobility challenge some of the basic assumptions of political philosophy. These changes require us to reconsider the foundations of the ethics of migration, overcoming the classic static and territorial conception of methodological nationalism and bringing in contributions from other disciplines such as border studies. Based on a critical analysis of the contemporary border regime, this article identifies the main challenges and limitations that the ethics of migration faces. Finally, we assert the need to go beyond the theoretical realm and focus on non-ideal concrete situations, since only then will we be able to respond to some of the most pressing ethical challenges posed by the governance of migration.
© 2001-2024 Fundación Dialnet · Todos los derechos reservados